Ola Hegerberg
![](/images/Ola_Hegerberg_1949.jpg)
Ola Hegerberg (født 5. mai 1894 i Tingvoll, Møre og Romsdal, død 22. mars 1984) var lærer og bibliotekar. Lengst virka han i Lørenskog, der Ola Hegerbergs gate ble oppkalt etter han i 2005. Under andre verdenskrig var Hegerberg aktiv i motstandsbevegelsen.
Bakgrunn
Hegerberg vokste opp på garden Hegerberg i Tingvoll, som sønn av bonde Mikael E. og Anne Hegerberg. Han gikk lærerskolen og tok eksamen i 1920. Ola Hegerberg var ansatt ved Møre ungomsskole 1920-21, Kirkenes byfolkeskole 1921-22 og Bjørnvatn byfolkeskule 1922-24.
Til Lørenskog
Han ble ansatt ved den nyetablerte Fjellhamar skole i Lørenskog i 1924. Hegerberg engasjerte seg sterkt i lokalsamfunnet og var sentral i samfunnsdebatten i mellomkrigsåra. I 1936 ble han også tilsatt som den første biblioteksjefen i Lørenskog.
Motstandsmann
Under krigen var han en viktig person i den militære motstandskampen i bygda. To ganger i løpet av krigen ble han arrestert og satt fengsla på Grini fangeleir i Bærum. Fra vinteren 1943 satt han fengsla til krigen var slutt.
Samfunnsengasjement
![](/thumb.php?f=Fjellhamar_skole_L%C3%B8renskog_2012.jpg&width=400)
Etter krigen fortsatte Hegerberg sitt arbeid som lærer ved Fjellhamar skole, der han i en periode også var skolestyrer fram til han ble pensjonist. Hegerberg skrev «Sang til Lørenskog» og hadde tillitsverv i blant annet Akershus Bibliotekforening og Røde Kors. I 1950 ble han tildelt Kongens fortjenstmedalje.
Hegerberg var gift med Margit f. Eikelid, datter av Anton og Oleane Eikelid. Ola og Margit Hegerberg bodde fra 1924 i huset Kåstad, Lørenskogs første offentlige lærerbolig, med adresse Gamleveien 208 på Bredde.
Kilder og litteratur
- Aftenposten, 20. november 1968 og 27. mars 1984.
- Artikkelen Ola Hegerbergs gate
Espeland, Arne: Norske skolefolk (første utgave), Dreyer forlag, Stavanger 1934. Digital versjon på Nettbiblioteket
- Kongehuset.no: Tildelinger
- Ola Mikalsen i folketelling 1900 for Tingvoll herred fra Digitalarkivet